♫
Som besøkende på Naturhistorisk museum kan du få et innblikk i naturens mangfold.
Her kan du se vakre krystaller, meteoritter, spennende dinosaurfossiler og biologisk mangfold fra fjern og nær.
Men visste du at det du kan se i utstillingene våre kun er en liten del av det som befinner seg her på museet?
Bak kulissen her befinner det seg omtrent 6 millioner objekter, og det utgjør museets samlinger.
Nå er vi i pattedyrsamlinga på museet.
Her har vi omtrent 30 000 objekter fra ulike steder i verden.
Vi har utstoppende dyr, vi har skjeletter, vi har skinn, vi har hovedskaller, vi har tenner og mye annet.
Men museet er selvsagt langt mer enn pattedyr i samlingene sine.
Vi har helt egne samlinger for lav, sopp, planter, fugl, fisk, insekter og andre invertebrater,
fossiler, bergarter, mineraler for å nevne noen.
Og så har vi en egen DNA-bank, en egen samling med arvemateriale til ulike arter.
Våre samlinger, sammen med andre samlinger på andre naturhistoriske museer rundt om i verden,
utgjør en katalog over naturens mangfold.
Her i Oslo har vi fokusert samlingen mot nordiske objekter.
Men vi har mange objekter fra alle verdenshjørner, samlet inn over de siste 200 år.
Hvorfor har vi egentlig disse samlingene?
Det er det gode grunner til.
Visste du for eksempel at alle kjente arter på jorda er blitt beskrevet med utgangspunkt i et innsamlet eksemplar?
Naturhistoriske museer rundt om i verden, slik som dette i Oslo, huser disse eksemplarene og tar vare på dem for fremtiden.
Men samlingene våre inneholder jo mye mer enn kun disse typeksemplarene.
Grunnen til det er at variasjon er en gjennomgangstema i natur.
Individer tilhørende samme art ser ofte ganske forskjellig ut.
Hanner og hunder kan ha veldig ulikt utseende.
Det samme gjelder individer fra samme art, men som har ulik alder.
Noen individer kan til og med se ganske forskjellig ut basert på hvilken årstid de blir samlet inn.
Med andre ord, vi trenger mer enn ett objekt fra en art for virkelig å forstå og kartlegge naturens mangfold.
Derfor finnes det millioner av objekter på naturhistoriske museer rundt omkring i verden,
som er blitt forsket på, katalogisert og navngitt,
og som er tilgjengelig for forskere over hele verden slik at de kan forske på dem og sånn sett lære mer om naturen.
Nå er helt ny DNA-teknologi tilgjengelig, som gjør det mulig for oss å bruke disse museumsamlingene på helt nye måter.
Og det gjør Carmen!
Her har vi lemen som jeg er så heldig å få forske på.
Dette er eksemplarer som er blitt samlet over en periode av 150 år.
De fleste er fra Norge, men i denne skuffen finnes også lemen fra ekspedisjoner til Sibir.
Historisk har man trodd at den lemenarten som finnes i Sibir er en helt annen enn den vi har her i Norge,
men nå viser det seg at det kanskje ikke er tilfelle allikevel.
Denne lemen ble fanget på Øya-Novaya Semlya i Russland for over 100 år siden,
og ved å hente ut DNA fra dem og fra andre eksemplarer i samlingen,
kan vi finne ut om den norske lemenarten faktisk strekker seg mye lenger inn i Russland enn det vi trodde før.
For å undersøke hvilke arter som er i slekt med hverandre, ser man etter likheter og forskjeller.
Før ville man sammenligne museumseksemplarer basert på hvordan de så ut,
men i dag kan vi sammenligne DNA-et deres, og da får man mye bedre informasjon.
Selve lesingen av DNA gjøres på sekvenseringsmaskiner,
men før man kan gjøre det, må man hente ut DNA-et fra det dyret man har lyst til å undersøke.
Små biter av lemenhud renses og tilsettes ulike kjemikalier i forskjellige steg,
og til slutt sitter man igjen med bare DNA-et.
Naturen er i stadig endring, og ikke minst på grunn av oss mennesker.
Vi blir stadig flere her på jorda, og vi påvirker land som tidligere var urørt.
Vi utvider byer, og vi utvider nye industriområder.
Vi tar rett og slett plass der andre arter før hadde sine leveområder.
Så det betyr at vår kunnskap om verdens naturmangfold må oppdateres hele tiden,
og her spiller samlingen våre en veldig viktig rolle.
De er nemlig viktige arkiver med informasjon om hvor ulike arter har eksistert.
Vi kan for eksempel sammenligne utbredelsen av en art nå
med den samme artens utbredelse for 100 år tilbake.
Og siden naturen er i endring, må samlingen våre kontinuerlig oppdateres.
Så derfor fortsetter vi å samle, katalogisere, systematisere og forske.
Samlingene våre er dynamiske, de er i aller høyeste grad levende.
Dersom vi virkelig ønsker å ta vare på naturmangfoldet, ja
da må vi forstå hva det består av, og hvordan det fungerer.
Og denne type forståelse bidrar forskning på samlingene våre til.
Naturhistorisk museum er en naturkatedral.
Her spiller kunnskap om dyr, planter, sopp, lav og stein en helt spesiell rolle.
Og samlingene våre er utgangspunktet for det meste av forskningen vår,
utstillingene våre og de andre aktiviteterne du kan oppleve her hos oss.